Kommunstyrelsen	
Yttrande över betänkandet Värna språken - Förslag till språklag (SOU 2008:26) 

Förslag till beslut
1.	föreslå remissgivaren att i förslaget till språklag använda begreppet nationellt språk istället för som anges i remissen huvudspråk
2.	i övrigt tillstyrka förslag i betänkandet Eskilstuna kommuns remissvar över  Värna språket – förslag till språklag, SOU 2008:26 enligt  kommunledningskontorets yttrande.
Ärendet
Kulturdepartementet har bett Eskilstuna kommun att avge remissynpunkter avseende betänkande Värna språket, SOU 2008:26, betänkande av språklagsutredningen.

Utredarens uppgift har varit att utarbeta ett förslag till språklag, där det svenska språkets ställning regleras. Lagförslaget syftar till att värna svenskan och den språkliga mångfalden i Sverige samt den enskildes tillgång till språk.
I uppdraget har också ingått att ta ställning till om de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket ska ingå i språklagen. Vidare har ingått att belysa frågan om svenska språket i internationella sammanhang.

Bakgrund
Olika språkvårdande organ har uttryckt oro för språkets framtid 
Den faktor som haft den största inverkan på svenska språket är den tilltagande internationaliseringen som inneburit att engelska använts i allt större utsträckning inom allt fler områden. Språkrådet uppskattar att det idag talas mer än 150 olika språk i Sverige och från år 2000 finns fem språk med officiell ställning som nationella minoritetsspråk.

Utgångspunkt har varit den nationella språkpolitiken från 2005. Dessa mål är att svenska språket ska vara huvudspråk i Sverige, att svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk och att den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket samt att få möjlighet att lära sig främmande språk.
Till grund för utredningen ligger även tidigare utredningar som rör de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket. En rad internationella konventioner som Sverige anslutit sig till som rör språk har också beaktats. 

Språklagens innehåll 
I lagförslaget fastslås att svenska språket är huvudspråk i Sverige. I lagen finns bestämmelser om det svenska språkets ställning och användning i offentlig förvaltning och i internationella sammanhang. Det föreslås vidare att   minoritetsspråken, samiska, finska, meänkieli, romani shib och jiddisch, lagfästs tillsammans med det svenska teckenspråket. Var och en som är bosatt i Sverige ska ha möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Var och en som tillhör en minoritet ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda sitt minoritetsspråk och de som har behov av teckenspråk ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda det svenska teckenspråket. Den som har ett annat modersmål ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. 

Lagförslaget ger även riktlinjer för svenska språkets användning i offentlig verksamhet. Språket ska vara vårdat, enkelt, begripligt och utformat med tanke på mottagaren. 

Utredaren föreslår att inga sanktioner knyts till lagen och inga kostnadsökningar för olika verksamheter.

Kommentarer
Den relativt korta remisstiden har inte medgivit att synpunkter har kunnat  inhämtats i någon större utsträckning. Tjänstemannakontakter har tagits på arbetsmarknads- och familjeförvaltningen och barn- och utbildningsförvaltningen. 

Lagens syfte att både värna det svenska språket och den språkliga mångfalden är positiva signaler då det med detta markeras att det finns även andra språk att ta hänsyn till i Sverige. Språket är den främsta kulturbäraren och också en förutsättning för en levande demokrati samt för den enskilde att hävda sina rättigheter och delta i det offentliga samtalet. Rätten till språk är starkt förknippat med grundläggande mänskliga rättigheter och förbud mot diskriminering.

Eskilstuna kommun vill föreslå remissgivaren att genomgående använda begreppet 
nationellt språk i stället för huvudspråk, då denna begreppsanvändning skapar symmetri i förhållande till lagreglerade nationella minoritetsspråk.
Denna begreppsanvändning tillstyrks också av Sveriges kommuner och landsting i
organisationens beredning av ärendet.
De nationella minoritetsspråkens ställning lagfästs i och med språklagen och Värna språkets förslag medför ingen förändring i detta avseende.

För att bidra till den språkliga mångfalden betonar utredaren betydelsen av såväl modersmålsstöd i förskolan, modersmålsundervisningen i grundskola och gymnasium som svenska för invandrare. Kommunen instämmer i betydelsen och satsar redan målmedvetet på att höja kvaliteten. 
.
Betänkandet under kapitlet om svenska för invandrare innehåller inte några direkta förslag utan mer en överblick över läget. Det finns dock ett önskemål om att svenska som ämne bör vara ett utbildningsinslag i samtliga lärarutbildningar oavsett vilka ämnen man tänker undervisa i. Ett sådant önskemål bör stödjas. 

Språklig mångfald är ett av de viktigaste kännetecknen för EU. Svenskans ställning som officiellt språk i EU värnas. Ur kommunens synvinkel är detta en viktig aspekt för att garantera full förståelse för kommunens medarbetare i kommunikationen med EU.

Kommunens informationsarbete ska kännetecknas av ett enhetligt och tydligt språk och anpassas efter målgruppen vilket stämmer väl överens med förslaget.

Sammanfattningsvis kan konstateras att kommunen inte har några avvikande synpunkter på betänkandet förutom förslaget att ersätta beteckningen huvudspråk med nationellt språk.

KOMMUNLEDNINGSKONTORET

Tryggve Lundh		Anita Pettersson
Utvecklingsdirektör		Kommunstrateg - mångfald